U ovom tekstu ćemo imati prilike da pročitamo koje su to najčešće bolesti koje pogađaju pse, kao i kako da ih prepoznamo i kako se one leče.

<strong>Gojaznost</strong>

Bolest: Pas ima prekomernu telesnu težinu, koja je daleko veća od normalne.

Simptomi: Izrazito dobijanje na težini, višak telesne masnoće, otežano kretanje, dijabetes i artritis.

Ko je pogođen i zašto: Od gojaznosti najčešće pate odrasli psi koji žive u kućama.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Neophodno je da pas jede zdravu i uravnoteženu hranu i da se redovno kreće kako ne bi došlo do pojave gojaznosti. Ukoliko ovaj problem muči vašeg psa, gubitak kilograma i povećanu fizičku aktivnost ćete postići postepenim i redovnim produžavanjem šetnji.

<img class="aligncenter size-full wp-image-157" src="https://www.zivotinjice.com/wp-content/uploads/2015/10/Ovo-su-najcesce-bolesti-kod-pasa.jpg" alt="Ovo su najcesce bolesti kod pasa" width="500" height="333" />

<strong>Dijabetes</strong>

Ako gušterača nepravilno radi, pas će oboleti od dijabetesa. Najupečatljiviji simptomi ove teške bolesti su: pojačana žeđ, obilno mokrenje, mršavljenje, teško zarastanje rana, kao i sklonost ka gnojnim procesima na koži. Dah psa ima karakterističan miris acetona. Ukoliko se dijabetes ne leči, pas može upasti u šećernu komu i uginuti.

Lečenje podrazumeva svakodnevno davanje hormona insulina i strogi režim ishrane. Psa je moguće održati u životu godinu dana od trenutka postavljanja dijagnoze.

<strong>Giardijaza</strong>

Bolest: Giardijaza je vrsta crevne infekcije koju izaziva parazit giardija, koji je inače stanovnik čovečijih creva.

Simptomi: Dijareja kod koje je stolica meka, masna i ima jak odvratan smrad.

Ko je pogođen i zašto: Skoro 50% mladih štenaca i gotovo svi psi koji žive u prihvatilištu zaraze se ovom bolešću. Do razvoja bolesti dolazi uglavnom usled gutanja zaraženih fekalnih materija.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Psu treba da dajete optimalnu količinu čiste vode. Čim obavi nuždu, sklonite njegov fekalije i dobro ga obrišite.

<strong>Piroplazma</strong>

Piroplazma je vrsta bolesti koju prenose krpelji, tako što ubacuju uzročnika u organizam psa tokom sisanja krvi. Virus zatim ulazi u eritrocite i razara ih, pri čemu dolazi do drastičnog smanjenja njihovog broja i nastanka anemije. Štetni produkti ovog virusa takođe izazivaju pojavu drugih teških simptoma, kao što su: povišena telesna temperatura, žutica i crvena boja mokraće.

Lečenje je veoma uspešno, ali samo ako se sa njim počne na vreme.

<strong>Infekcije ušiju</strong>

Bolest: Bakterije se  navode kao najčešći izazivači infekcija ušiju kod pasa.

Simptomi: Infekcije ušiju ćete prepoznati po stalnom češanju uva, zatim po čestom trešenju glavom i bolu prilikom otvaranja usta.

Ko je pogođen i zašto: Kod pasa sa dugim ušima, poput koker španijela, postoji povećan rizik za pojavu infekcija ušiju. Ova bolest, čiji je drugi naziv otitis, pogađa oko 20% pasa.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Najbolji način za sprečavanje ove bolesti je čišćenje ušiju psa jednom nedeljno rastvorom, koji će vam preporučiti veterinar.

<strong>Hronično oboljenje bubrega</strong>

Ova bolest najčešće pogađa starije pse nakon što su se inficirali bakterijom <em>Leptospira canicola</em>.

Ukoliko boluje od hronične upale bubrega, pas je stalno žedan, a koža mu je suva. U kasnijem stadijumu bolesti često povraća, ima proliv i veoma često urinira, dah mu je neprijatnog mirisa, a urin je veoma svetle boje, gotovo vodnjikav. U poodmaklom stadijumu bolesti pas potpuno prestaje da urinira.

Hronično oboljenje bubrega ima dva stadijuma:

1) U prvom stadijumu, pas pije dosta vode, te stoga uspeva da izbaci otrove iz sebe uriniranjem.

2) U drugom, pak, pas odjednom smanjuje dnevnu količinu mokraće ili u potpunosti prestaje da mokri. Odsustvo mokrenja nastupa zbog toga što se mokraća više ne luči u bubrezima, zbog čega pas više ne može da izbacuje otrove. Tako može doći do pojave uremije, što često uzrokuje uginuće.

Što se lečenja tiče, psu treba davati što više vode i dijetalno ga hraniti pilećim mesom i pirinčem.

<strong>Artritis</strong>

Bolest: Artritis je abnormalan i destruktivan proces u zglobovima koji ograničava pokretljivost psa i izaziva bolove.

Simptomi: Ogrančena pokretljivost, ukočenost nakon pokreta, otok zglobova i teškoće pri ustajanju, leganju i hodanju.

Ko je pogođen i zašto: Od artritisa mogu patiti psi svih rasa, ali se nešto češće javlja kod krupnijih pasa koji su skloni naslednim bolestima zglobova, kao što je displazija kuka. U ove rase ubraja se oko 70 do 80% pasa.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Redovno vežbanje je od izuzetnog značaja kada je reč o prevenciji artritisa. Takođe je veoma bitno da na vreme prepoznate simptome ove bolesti, jer se tada može efikasnije držati pod kontrolom.

<strong>Upala mokraćne bešike</strong>

Upala mokraćne bešike može se javiti kako kao samostalna bolest, tako i zajedno sa upalom bubrega. Pas svaki put mokri pomali, često zauzima stav kao da će da mokri i pokazuje znakove bola.

Ovo mokrenje treba razlikovati od mokrenja mužjaka koji mokri svaki put pomalo jer štedi mokraću kako bi mogao da obeležava svoje prisustvo.

Dijagnoza upale mokraćne bešike postavlja se na snovu laboratorijskih ispitivanja mokraće i mora se na vreme započeti sa lečenjem kako se ne bi proširila na bubrege i izazvala teške posledice.

<strong>Upala grkljana i dušnika</strong>

Sluznica grkljana i dušnika čisti udahbuti vazduh i kada se na njoj nakupi dovoljno nečistoće, pas je kašljem izbacuje napolje. Ukoliko je vazduh zagušljiv i prljav, postoji veća verovatnoća javljanja bakterijskih i virusnih infekcija jer sluznica tada postaje osetljivija.

Ako se razvije infekcija, dolazi do oticanja sluznice i pas ima stalni nagon za kašljanjem. Ako se ne leči, infekcija može zahvatiti pluća i izazvati upalu.

<strong>Štenećak</strong>

Bolest: Štenećak je zarazna i ozbiljna virusna bolest kod pasa, čiji je uzročnik sličan izazivaču zauški.

Simptomi: Povišena telesna temperatura, crvenilo očiju, vodenasti iscedak iz nosa i očiju, letargija, gubitak težine, dijareja, povraćanje i stalni kašalj.

Ko je pogođen i zašto: Štenećak se prenosi putem vazduha i direktnim ili indirektnim kontaktom sa zaraženom životinjom. Napada pljuvačne žlezde i limfne čvorove. Ukoliko se ne leči, može se  razviti u neurološko oboljenje. Štenećak najčešće pogađa mlade nevakcinisane pse.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Lečenje štenećaka je ograničeno, a stopa smrtnosti je oko 50%, što znači da je prevencija od suštinske važnosti. Prevencija podrazumeva vakcinu protiv štenećaka, koja se smatra osnovnom u veterinarskoj medicini.

<strong>Upala pluća</strong>

Upala pluća ili pneumonija je bolest pluća, čiji su izazivači virusi, bakterije i gliste. Simptomi su povišena telesna temperatura, otežano disanje, kašalj, pokunjenost i gubitak apetita. Ukoliko prislonite uvo na grudi psa, čućete zvukove koji liče na škripanje.

Ukoliko sumnjate da je vaš pas dobio upalu pluća, odmah ga odvedite kod veterinara.

<strong>Parvovirus</strong>

Bolest: Parvovirus je visoko zarazna bolest, koja se manifestuje u dva oblika – crevnom i srčanom. Napada ćelije poput onih koje oblažu organe za varenje.

Simptomi: Povraćanje, dijareja i promenjeni miris tela.

Ko je pogođen i zašto: Od ove bolesti mogu oboleti psi svih starosti, mada se najččešće sreće kod štenaca starosti od 6 do 20 nedelja. Dobermani i rotvajleri su podložniji parvovirusu od ostalih rasa.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Vakcinacija je najbitnija kada je reč o sprečavanju pojave parvovirusa. Štence treba vakcinisati u šestoj, devetoj i dvanaestoj nedelji života. Ne bi trebalo da izlaze napolje dve nedelje nakon poslednje vakcine. Bolesne pse treba odmah odvesti veterinaru.

<strong>Besnilo</strong>

Bolest: Besnilo spada u zarazne virusne bolesti.

Simptomi: Glodanje atipičnih predmeta, napadi, groznica, strah od vode, opuštena donja vilica, nemogućnost gutanja, neobična stidljivost ili agresivnost, pojačano uzbuđenje i povečano lučenje pljuvačke.

Ko je pogođen i zašto: Besnilo se može preneti ukoliko je došlo do kontakta sa krvlju ili pljuvačkom zaražene životinje. Kod lovačkih pasa postoji veći rizik od zaraze nego kod ostalih rasa.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Vakcinacija protiv besnila je obavezna, a takođe ne bi trebalo da dozvoljate svom ljubimcu kontakt sa divljim životinjama.

<strong>Kancer (Limfom)</strong>

Bolest: Limfom je vrsta raka krvi koji nastaje mutacijom belih krvnih zrnaca.

Simptomi: Pojava čvorića na koži, promenjen miris tela, pojava rana koje ne zarastaju, naglo mršavljenje, gubitak apetita, uporan kašalj, letargija i razni bolovi.

Ko je pogođen i zašto: Kod čak 50% pasa starijih od 10 godina javlja se kancer, što je vodeći uzrok smrti pasa tog uzrasta. Najčešća vrsta raka je limfom, odnosno tumor limfnih čvorova. Češća pojava zabeležena je kod zlatnih retrivera, boksera i planinskih pasa.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Za limfom postoji mnogo uspešnih tretmana, među kojima je i hemoterapija za pse.

<strong>Šuga</strong>

Bolest: Pojavu šuge kod pasa izazivaju sićušne grinje.

Simptomi: Jak svrab, udubljenja na kož, crveni osip i gubitak dlake.

Ko je pogođen i zašto: Psi koji žive napolju češće dobijaju šugu. Budući da sitne grinje koje izazivaju ovu bolest mogu preživeti i do nekoliko dana na koži, mogu se zaraziti i kućni psi ukoliko su imali kontakt sa nekim napolju.

Kako sprečiti i lečiti bolest: Mada trenutno ne postoje preventivne mere za šugu, postoji nekoliko lekova koji je mogu izlečiti. Najčešće su to proizvodi koji se direktno nanose na zahvaćene delove kože.